R. Moldova are restanțe în implementarea reformei justiției, în lupta împotriva corupției, libertatea de exprimare, dar și a drepturilor fundamentale. Cel puţin asta arată un raport independent de evaluare a progresului Republicii Moldova în implementarea recomandărilor Comisiei Europene pentru aderarea la Uniunea Europeană. Evaluarea a fost făcută de zece experții. Despre concluziile raportului s-a discutat în cadrul unei noi ediții a emisiunii „Punctul pe AZi”, de la TVR MOLDOVA.
Stas Madan, expert economic: „Mediana, noi am dat un scor de la 1 la 5 în funcție de progresele care au fost evaluate, suntem undeva pe la 3. Cele mai multe recomandări au nimerit sub incidența acestui puntaj. Evident, s-au făcut anumite lucruri, dar trebuie să spunem că și recomandările Comisiei Europene sunt destul pestrițe ca să le evaluezi omogen pe toate, pentru că sunt anumite recomandări foarte tehnice, spre exemplu, aderarea la o anumită convenție, dar sunt și recomandări destul de complexe, spre exemplu să atenuezi vulnerabilitățile pe piața muncii, care e un proces destul de complex. Foarte important de menționat de ce am ales anume pentru că raportul Comisiei Europene lansat în noiembrie 2023 face o evaluare exhaustivă pe toate cele 35 de capitole de negociere și sunt recomandări pe toate aceste capitole, noi am început cu recomandările care fac parte din clusterul numit valori fundamentale, pentru că toate aceste 35 de capitole de negociere sunt împărțite în șase clustere, iar primele capitole pe care le-am analizat noi fac parte din acest cluster numit fundamentals și anume UE va începe negocierile anume pe aceste capitole din 35. Vorbim de justiție, stat de drept, economie de piață și funcțională, cu alte cuvinte dacă suntem codași la asemenea capitole nu are rost să deschidem capitolele de negociere pe altele, există o anumită consecutivitate în procesul de negociere cu UE. Este un efort destul de susținut pentru că am avut de analizat 43 de recomandări în total, un număr destul de impunător, au lucrat zece experți, nu putem spune că i s-a imprimat o anumită ideologie, a fost destul de divers, diluat, diferiți experți au evaluat. Cel mai slab scor avem la libertatea de exprimare, dar acele recomandări sunt cele ce țin de inclusiv transparența în presă, nu țin neapărat de cenzură și cel mai bine stăm la capitolul securitate. Scorul mediu e de trei. Eu personal am analizat cinci recomandări din cele 43 și pot să vă spun că am dat note de la 2 la 4”.
Ilie Chirtoacă, expert judiciar: „Într-adevăr ce ține de justiție lucrurile sunt în progres, însă după cum spune și Comisia Europeană și toți ceilalți care au făcut aceste recomandări, capitolul de justiție alături de clusterul de fundamentals se deschide primul și se închide ultimul și în partea ce ține de reforma justiției, dacă ar fi să comparăm chiar cu un an în urmă, înregistrăm anumite progrese notabile. Un an în urmă nu aveam consilii judiciare, adică acele organe responsabile de selecția, cariera și promovarea judecătorilor și procurorilor, în 2024 le avem. Un an în urmă se anunțau practic demisiile la 99 la sută din judecătorii CSJ, în 2024 avem cinci noi judecători numiți acolo, mai urmează aproape 15, ar fi o treime din complet, există numiri temporare, care să asigure funcționalitate, însă lucrul este pe departe a fi finalizat. Nu în cele din urmă avem această evaluare, care este un proces complex, ce implică evaluarea eticii și integrității financiare, avem din un bloc din trei procese, prevetting, vetting-ul CSJ și vetting-ul general și, practic, putem spune că la această etapă am finalizat o treime din drum, de asta aș spune că trei din cinci este o notă bună chiar pentru ceea ce s-a realizat, reforma justiției având în vedere procesele care au loc, putem spune că e un avion care zboară și în timpul zborului trebuie să mai faci niște reparații, e un proces complex și cred că cei de la Bruxelles văd foarte bine acest lucru, motiv pentru care au zis să începem cu cele mai dureroase reforme, dar care trebuie făcute odată ce dorim să înaintăm. Cred că există o mare preocupare pentru lucrurile din justiție, mult de lucru, dar cert este că săm mult mai bine dacă e să ne uităm la nivel regional, chiar comparându-ne cu Ucraina sau cu Georgia, acolo aceste procese stagnează, mă refer la Georgia. Cert este că noi trebuie să continuăm să monitorizăm în calitate de societate civilă, să ajutăm acolo unde este cazul. Trebuie să înțelegem că drumul în UE este unul destul de greu, dar are acele beneficii pe care toți cetățenii și le doresc, nu pot avea loc fără aceste schimbări structurale în toate domeniile”.